Gør som tusindvis af andre bogelskere
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.Du kan altid afmelde dig igen.
I 1660 henvendte det bedre borgerskab og kirkens folk sig allerunderdanigst til kongen med et tilbud. Det lød på, at Danmark skulle være et arvekongerige. Hidtil havde adelen valgt kongen, men Svenskekrigene havde bragt landet i uføre, og tiden kaldte på forandring. Frederik 3. sagde ja tak og tolkede arveretten sådan, at han nu var enevældig. Den officielle propaganda fremstillede magten som givet af Gud, og den gik i arv til de næste otte konger. Først da Frederik 7. i 1849 satte sit navn under Grundloven, blev enevælden opløst. Styreformen satte betydelige aftryk på stat og samfund, og selv om den ophørte for over 150 år siden, præger vaner og erfaringer fra perioden fortsat danskerne, fx i skikkelse af vores stærke tillid til staten.Lyt til Michael Bregnsbo, lektor på Syddansk Universitet, der holder enetale om enevælden.
1. Introduction2. The Empire in Himling├╕je3. The Christian Empire of the North Sea4. Crusade Empires in the Baltic5. The Union Empire6. The Princely State: The Decline of Baltic Power 1536-17207. From the Conglomerate state to the Unitary State 1720-18148. 1814-64: From United Monarchy to Nation-State9. The Empire After 186410. The Empire during the Cold War, International Integration, and the Welfare State11. The Danish Empire Through the Ages12. The Danish Legacy
De danske konger har traditionelt altid haft elskerinder. Det var ikke blot et spørgsmål om hor (som var forbudt). Eller om kærlighed (selv om det kunne være det). Ofte var forholdene alment kendte, hvis ikke ligefrem officielt anerkendte. Kongernes elskerinder blev som i Europa i øvrigt til en særlig institution, der spillede en vigtig rolle i iscenesættelsen af kongemagten. I "Til venstre hånd" fortæller Michael Bregnsbo om elskerinderne og deres rolle og betydning i dansk politik fra ca. 1500 og frem. Han stiller nye spørgsmål, der bidrager til at se elskerinderne som danmarkshistoriske begivenheder og sætter elskerindeinstitutionen i et nyt lys, bl.a. ved at medtænke samfundsudviklingen. Endelig søger han at give svar på, hvorfor skikken efterhånden gik af brug.
CAROLINE MATHILDE. MAGT OG SKÆBNE fortæller den tragiske og turbulente historie om dronning Caroline Mathilde, der var gift med den sindssyge Christian 7., men som indledte et kærlighedsforhold til kongens livlæge, Struensee. Det voldsomme trekantsdrama har igen og igen givet saft og kraft til såvel skønlitteraturen som faghistorien, og senest også til filmatiseringen i april 2012.Gennem beskrivelser af barndommen, de første ensomme år ved det danske hof, mødet med Struensee og ikke mindst de hofintriger og rænkespil, der udspillede sig, får læseren en enestående indsigt i den kultur og de til tider absurde forhold, der herskede ved det danske enevældshof i 1700-tallet – forhold, der minder om vor tids spin og lobbyisme. Bogen er en spændingsmættet pageturner i sin undersøgelse af de politiske omstændigheder, der medvirkede til Struensee og Caroline Mathildes fald. Forfatteren Michael Bregnsbo har haft adgang til en hidtil ukendt omfattende brevveksling fra Caroline Mathildes hånd. En brevveksling som kaster nyt lys over det skæbnesvangre trekantsdrama."Michael Bregnsbo har begået endnu et mesterværk, krydret med billeder og anekdoter, og bogen kan varmt anbefales til både historisk kyndige og den helt almindelige læser med interesse for spændende Danmarkshistorier." - Historie Online "En dybtgående og kærlig skildring af den unge, ulykkelige dronning, som kom så galt af sted." - Berlingske
Efter det katastrofale nederlag ved Dybbøl Banke i 1864 lukkede dansk historieskrivning sig om sig selv og blev stærkt nationalt selvcentreret. Siden er dansk historie blevet forstået ud fra det grundperspektiv, at Danmark var et lille og ubetydeligt land i den europæiske periferi, presset af den stærke tyske nabo, og at dansk historie handlede om det, der skete inden for det nuværende Danmarks grænser.Dette traditionelle synspunkt bliver i denne bog udfordret af historikerne Kurt Villads Jensen og Michael Bregnsbo."To forskere løfter blikket ud over nationalstatens grænser og leverer forfriskende ny vinkel på dansk historie." – Kristeligt Dagblad"Det er længe siden, jeg har læst en så imponerende og velskrevet bog." – Berlingske Tidende"Bogen er en dygtig og diskuterende version af vores udenrigspolitiske historie, med humoristiske glimt, som når det efterreformatoriske Danmark kaldes en ’slyngelstat’ og 1600-tallets militærapparat en ’krigsbevarende styrke’." – PolitikenKurt Villads Jensen (f. 1957) og Michael Bregnsbo (f. 1962) er begge historikere. Sammen har de skrevet bogen "Det danske imperium – Storhed og fald".
Efter det katastrofale nederlag ved Dybbøl Banke i 1864 lukkede dansk historieskrivning sig om sig selv og blev stærkt nationalt selvcentreret. Siden er dansk historie blevet forstået ud fra det grundperspektiv, at Danmark var et lille og ubetydeligt land i den europæiske periferi, presset af den stærke tyske nabo, og at dansk historie handlede om det, der skete inden for det nuværende Danmarks grænser.Dette traditionelle synspunkt bliver i denne bog udfordret af historikerne Kurt Villads Jensen og Michael Bregnsbo."To forskere løfter blikket ud over nationalstatens grænser og leverer forfriskende ny vinkel på dansk historie." – Kristeligt Dagblad"Det er længe siden, jeg har læst en så imponerende og velskrevet bog." – Berlingske Tidende"Bogen er en dygtig og diskuterende version af vores udenrigspolitiske historie, med humoristiske glimt, som når det efterreformatoriske Danmark kaldes en ’slyngelstat’ og 1600-tallets militærapparat en ’krigsbevarende styrke’." – PolitikenKurt Villads Jensen (f. 1957) og Michael Bregnsbo (f. 1962) er begge historikere. Sammen har de skrevet bogen "Det danske imperium – Storhed og fald".
Bogen fortæller Londons fascinerende historie, og hvordan historiske og politiske strømninger har skabt byen, og hvordan magthaverne har formet og omformet den. Mens hovedstæder som Rom, Berlin og Paris er præget af kirkers, kongers og kejseres stærke hånd i byplanlægning, monumenter og arkitektur, kendetegnes Londons historie af talrige diskussioner om, hvordan byen skulle udvikle sig, og hvordan verdensbyens triumfer skulle vises frem.I middelalderen opstod der en konflikt mellem den økonomiske magt i City of London og den politiske magt i City of Westminster, og London blev først samlet i en storkommune i 1888. Konflikten kan stadig spores.Porten til verden fortæller også, hvordan Themsen har præget London. Floden var med til at skabe handelsbyen London og gjorde i moderne tid byen til hjerte i et verdensomspændende imperium, hvor solen aldrig gik ned.Bogen henvender sig til den historieinteresserede læser og den kulturrejsende, som gerne vil nogle spadestik dybere for at forstå historien, arkitekturen og monumenterne i en af verdens mest besøgte byer. Byen har en 2.000 år lang historie – fra romernes Londinium til nyliberalismens skyskrabere. Bogen tager læseren med tilbage til Romerrigets og middelalderens London, Reformationen og den nye anglikanske statskirke, pesten og den store brand i 1666, kolonitiden og væksten, verdenskrigene og genopretningen samt byplanlægningen og den globale pengestrøm. Det hele på godt og ondt.
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.