Gør som tusindvis af andre bogelskere
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.Du kan altid afmelde dig igen.
Tænkningens for-gængereMidt i verdensnattensmørke må nogen blandt de dødelige vove at se ud i afgrunden og erfare det, viendnu ikke har sprog for. Det er det, digterne gør. Digtning skaber perspektivforskydninger,giver os en chance for med en nyfunden klarhed at se alt det, der er, i sinhelhed. Heidegger mente selv kun at tænke én tanke: nemlig hvordan alt detværende i sin væren viser sig. Netop poesien frigør sproget fra den dagligdagsinstrumentelle brug, så det kan tale om, hvordan det værende er. For ”sprogeter værens hus”.“Hvorfor digtere itrange tider?” er det spøgende spørgsmål, der indleder Martin Heideggersforelæsning fra 1946, holdt i anledning af 20-årsdagen for Rainer Maria Rilkesdød – og skrevet i skyggen af anden verdenskrig. Især tre spørgsmål optagerMartin Heidegger i hans sene filosofi: Hvad vil det sige at eksistere påjorden, hvad er teknologi, og hvad skal vi med digtere? I Hvorfor digtere?viser de tre spørgsmål sig at være tæt forbundne. Hvorfor digtere? er en del af bogserien AFTRYK, der samler korte ogvedkommende filosofiske tekster med væsentlig virkningshistorie. Kasper NeferOlsen har skrevet indledning og oversat denne tekst, der er relevant for alle,der interesserer sig for kunstfilosofi, teknologikritik og eksistenstænkning.Martin Heidegger (1889-1976) indtager en fremtrædende position i det tyvendeårhundredes filosofi, særligt inden for fænomenologi, som han bragte i berøringmed hermeneutik og eksistenstænkning. Heidegger var optaget af spørgsmål omværen, tid, menneskets kastethed og frihed. Hans hovedværk er Væren og tid,der afsøger værensspørgsmålets mening i det konkrete, levede liv. Senere iforfatterskabet fortsætter denne søgen i dialog med historien, kunsten ogteknologien, og i nærværende tekst er det forholdet mellem liv, sprog, tænkningog digtning, der er i centrum.
Den menneskelige seksualitet er hverken ren biologi eller ren social konstruktion, og den er først og fremmest noget andet og mere end den kropslige aktivitet, som vi ofte forbinder den med. Ifølge den lacanianske filosof Alenka Zupančič er seksualitet drevet og drages af noget, der ikke går op i den sociale og sproglige orden, den er en mangel eller et overskud. I bogen "Hvad er sex?" undersøger Zupančič sex som et filosofisk problem, som mødestedet mellem væren og viden, som det sted, hvor vi kan få et glimt af det ubevidste. ”Det er en udbredt misforståelse, at for psykoanalysen er sex meningen med alting. Tværtimod: For psykoanalysen er sex fuldstændig meningsløst. Seksualiteten er et mysterium, en modsætning, en gåde uden løsning i hjertet af menneskelivet, og det er derfor vi kredser så fascineret omkring den.” – Lilian Munk Rösing, bogens forord Alenka Zupančič (født 1966) er filosof, psykoanalytiker og del af den slovenske skole.
Opdragelse, uddannelse og sociologi indeholder fire artikler af den franske sociolog Émile Durkheim. De behandler opdragelsens og uddannelsens funktion i samfundsorganismen og rejser spørgsmål om individets sociale karakter, forholdet mellem opdragelse og stat og pædagogikkens relation til sociologi, psykologi og historie. Durkheim var optaget af, hvordan samfund fastholder deres sammenhængskraft, når fælles normer forandres. Han peger på, hvordan opdragelse og uddannelse bidrager til den nødvendige sociale solidaritet, ‘fælles bevidsthed’ og samfundsmæssige integration. Ny dansk introduktion placerer Opdragelse, uddannelse og sociologi i Durkheims samlede værk og viser, at det ikke blot har historisk interesse, men også leverer indsigt til, hvordan pædagogikkens spørgsmål kan og skal stilles.Durkheims analyser er relevante for studerende i pædagogik, socialpsykologi og sociologi, men er også inspirerende læsning for professionelle, der ønsker begrebsmæssige skarphed, for eksempel til at skelne mellem videnskab, praksis (kunst) og praktisk teori.
Hvad er der på spil, når psykoterapeuter vælger deres foretrukne metoder? Er det metodens dokumenterede effekt eller personlige bevæggrunde, der styrer valget? Og hvordan ser det ud, når vi åbner døren ind til de psykoterapeutiske værksteder?At leve sin terapi handler om forholdet mellem psykoterapeut, den teoretiske og metodiske referenceramme og klienten. Bogen portrætterer ni psykoterapeuter og deres personlige rejse i forhold til, hvordan de forstår og konkret praktiserer deres terapi sammen med deres klienter. Forfatterne har på baggrund af en terapisession interviewet terapeuterne om, hvad der sker i sessionen, og hvorfor de gør, som de gør. Metoderne, der bliver præsenteret i bogen, er Acceptance and Commitment Therapy (ACT), gestaltterapi, hypnoterapi, intensiv dynamisk korttidsterapi (ISTDP), medfølelsesfokuseret terapi (CFT), mentaliseringsbaseret terapi (MBT), mindfulness-baseret kognitiv terapi (MBCT), Relations Fokuseret Terapi og narrativ terapi. At leve sin terapi giver studerende, professionelle og mennesker, der overvejer at gå i terapi, en unik mulighed for en særdeles nuanceret introduktion til de ni forskellige metoder og udfordrer ideen om, at vi kan forstå metoder isoleret fra de sammenhænge, de lever i. Portrætterne viser de gensidigt modellerende aspekter mellem psykoterapeuten, hans valg af metode og hans klienter.
Arbejdsbog i CMM for konsulenter beskriver de otte store modeller, der kan anvendes i en CMM konsultationsproces. Den ligefremme skrivestil og virkningsfulde tilgang til at designe rådgivende opgaver vil være en støtte for konsulenter, coaches og ledere til at gøre deres arbejde bedre. Den ledsagende Håndbog i CMM for konsulenter giver konsulenter, coaches og ledere dynamiske metoder til at hjælpe deres klienter og organisationer til at forstå og håndtere de kommunikationsmønstre, der har skabt de mere og mere komplekse spørgsmål og den gensidige afhængighed, som de (og deres klienter) møder på arbejdspladsen.Bogen slår bro mellem de teoretiske begreber i kommunikationsforståelsen bag Coordinated Management of Meaning (CMM) og de praktiske redskaber i CMM og stiller håndgribelige ressourcer og modeller til rådighed, som kan bruges i mange forskellige organisationsmæssige sammenhænge, fra konfliktløsning mellem enkeltpersoner til kulturforandring i en hel organisation. Bogen er et koncentrat af års forskning og refleksiv praksis med klienter i mange forskellige brancher. Håndbog i CMM for konsulenter tilbyder:• En god begynderbog i CMM’s principper og praksis, herunder redskaber til at udforske meningsskabelse og handlingskoordinering mellem mennesker.• Et detaljeret caseeksempel, som illustrerer anvendelsen af CMM’s indsigter og modeller.
Håndbog i CMM for konsulenter giver konsulenter, coaches og ledere dynamiske metoder til at hjælpe deres klienter og organisationer til at forstå og håndtere de kommunikationsmønstre, der har skabt de mere og mere komplekse spørgsmål og den gensidige afhængighed, som de (og deres klienter) møder på arbejdspladsen.Bogen slår bro mellem de teoretiske begreber i kommunikationsforståelsen bag Coordinated Management of Meaning (CMM) og de praktiske redskaber i CMM og stiller håndgribelige ressourcer og modeller til rådighed, som kan bruges i mange forskellige organisationsmæssige sammenhænge, fra konfliktløsning mellem enkeltpersoner til kulturforandring i en hel organisation. Bogen er et koncentrat af års forskning og refleksiv praksis med klienter i mange forskellige brancher. Håndbog i CMM for konsulenter tilbyder:• En god begynderbog i CMM’s principper og praksis, herunder redskaber til at udforske meningsskabelse og handlingskoordinering mellem mennesker.• Et detaljeret caseeksempel, som illustrerer anvendelsen af CMM’s indsigter og modeller.Den ledsagende Arbejdsbog i CMM for konsulenter beskriver de otte store modeller, der kan anvendes i konsultationsprocessen. Den ligefremme skrivestil og virkningsfulde tilgang til at designe rådgivende opgaver vil være en støtte for konsulenter, coaches og ledere til at gøre deres arbejde bedre.
“Huset giver ly til dagdrømmeriet, huset beskytterdrømmeren, huset gør det muligt for os at drømme i fred. Det er ikke kun tænkning og erfaring, der begrunder menneskets værdier. Der hører visse værdier til dagdrømmen, som kendetegner mennesket i dets dybde. Dagdrømmen har endda det fortrin, at den værdsætter sig selv. Den nyder sin egen væren direkte. Derfor genopstår de steder, hvor dagdrømmen er blevet levet, i et nyt dagdrømmeri. Det er, fordiminderne om gamle boliger genopleves i dagdrømme, at fortidens boliger bliver inden i os for altid.” – Gaston BachelardDette er en bog om steder, dem, vi bebor, og de steder, der som forestillinger bor i os. Det er en bog om rum, erindring, tanke og fantasi.Rummets poetik er et fænomenologisk hovedværk om vores intime rum, oprindeligt udgivet i 1957, som hermed foreligger i dansk oversættelse.“[Bachelard] minder mig om en dygtig skakspiller, der kan tage de største brikker med små bønder.” – Michel FoucaultGaston Bachelard (1884-1962) var en fransk filosofiprofessor på Sorbonne, en fantasiens fænomenolog.
Da det nordamerikanskeelnet i 2003 satte ud i flere dage, konstaterede man, at ingen havde fuldforståelse for det enorme, skyggefulde netværk af transmissionsledninger,elværker og understationer. Man begyndte at tale om, at nettet havdehjerteflimmer og levede og døde efter egne regler. Strømudfaldet eret af Jane Bennetts mange konkrete eksempler på begivenheder, vi almindeligvisser som forårsaget af livløse dele i en maskine. I stedet må vi begynde at se dissebegivenheder som flygtige assemblager af levende materialiteter med handlekraft.Elnettet har kul, sved, elektronstrømme, plastic og profitmotiver som aktanter,for nu blot at nævne nogle få. Levende materialitet. Tingenes politiskeøkologi er Jane Bennetts indflydelsesrige argumenter for en nyvital materialisme. Gennem anerkendelse af materie som en aktant kan vi begyndeat opdyrke en mere ansvarlig, økologisk sund politik. Bennett inddrager Darwins orme, spiselig materie, Kafka og tænkere fraSpinoza til Deleuze for at perspektivere bestræbelsen på at navngive den ”vitalekraft” i materien.@font-face {font-family:"Cambria Math"; panose-1:2 4 5 3 5 4 6 3 2 4; mso-font-charset:0; mso-generic-font-family:roman; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:3 0 0 0 1 0;}@font-face {font-family:Calibri; panose-1:2 15 5 2 2 2 4 3 2 4; mso-font-charset:0; mso-generic-font-family:swiss; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:-536859905 -1073697537 9 0 511 0;}@font-face {font-family:Garamond; panose-1:2 2 4 4 3 3 1 1 8 3; mso-font-charset:0; mso-generic-font-family:roman; mso-font-pitch:variable; mso-font-signature:647 2 0 0 159 0;}p.MsoNormal, li.MsoNormal, div.MsoNormal {mso-style-unhide:no; mso-style-qformat:yes; mso-style-parent:""; margin:0cm; margin-bottom:.0001pt; mso-pagination:widow-orphan; font-size:12.0pt; font-family:"Calibri",sans-serif; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;}.MsoChpDefault {mso-style-type:export-only; mso-default-props:yes; font-family:"Calibri",sans-serif; mso-ascii-font-family:Calibri; mso-ascii-theme-font:minor-latin; mso-fareast-font-family:Calibri; mso-fareast-theme-font:minor-latin; mso-hansi-font-family:Calibri; mso-hansi-theme-font:minor-latin; mso-bidi-font-family:"Times New Roman"; mso-bidi-theme-font:minor-bidi; mso-fareast-language:EN-US;}div.WordSection1 {page:WordSection1;}
Forbundne arters manifest er en hyldest til hundene og til den fælles historie, som mennesker og hunde har. Igennem en udforskning af fællesskabet mellem vores arter bliver det tydeligt, hvordan gensidighed, kærlighed og ansvar er størrelser, der binder os tæt til vores pjuskede ledsagere og makkere. Forbundethed er et gennemgående tema i Donna Haraways forfatterskab, og i denne tekst udfoldes det til fulde gennem analysen af de blomstrende relationer mellemforbundne arter. ”Forbundne arters manifest er et personligt dokument, en videnskabelig ekspedition ind i for mange delvist ukendte territorier, en politisk håbshandling i en verden på kanten af global krig, og et arbejde der i princippet er i bestandig fremgang. Jeg tilbyder hundegennemtyggede rekvisitter og halvt afrettede argumenter for at videreudvikle nogle fortællinger, jeg holder rigtig meget af, som akademiker og som en person i min tid og på mit sted. Denne historie handler hovedsageligt om hunde. Som brændende engageret i disse fortællinger, håber jeg at føre mine læsere ind i kennelen på livstid. (…) Færdighederne og aktørerne i hundeverdenerne, både menneskelige og ikke-menneskelige, burde være et vigtigt anliggende for teknovidenskabelige studier. Det ligger mig endnu mere på sinde, at mine læsere ved, hvorfor jeg betragter det at skrive om hunde som en gren af feministisk teori, eller omvendt.” Forbundne arters manifest er en hjertelig og sjov gentænkning af Haraways tidligere arbejde, der tegner nye retninger i forfatterskabet.
Bevidst ledelse er en bog for ledere om bevidsthed og helhedstænkning. Ledere er i dag under stærkt pres både ude- og indefra. Den fjerde industrielle revolution er begyndt, og kriserne inden for økonomi, miljø og uddannelses- og sundhedssystemer er det nye normale. Derfor har ledere aldrig haft mere brug for indre ro og robusthed; brug for at være forankrede i formål og værdier; brug for at kunne navigere i kaos; brug for at kunne se og forstå større sammenhænge. Leder- og ledelsesudvikling har traditionelt handlet om, hvad den gode leder gør, og hvordan lederen gør det. Hvad vi fortsat mangler at blive kloge på, er det sted, hvorfra lederskabet udspringer, lederens hvorfor. Bevidst ledelse formidler, hvordan buddhistisk visdom hænger sammen med ledelse anno 2016 og moderne begreber såsom emotionel og spirituel intelligens, resiliens, bæredygtighed, Teori U, spejlneuroner, kvantefysik, hjernens plasticitet, emergent lederskab og Kegans bevidshedsiveauer. Bogen er en indføring i seks buddhistiske dyder i en ledelsesmæssig kontekst: 1. Dana paramita: generøsitet, storsindethed, gavmildhed.2. Sila aramita: selvdisciplin, formål, etik, agtpågivenhed. 3. Ksanti paramita: overbærenhed, rummelighed, tålmodighed. 4. Virya aramita: begejstring, glædesfuld vedholdenhed, energi. 5. Dhyana paramita: koncentration, meditation. 6. Pranja paramita: intelligens, transcendental visdom.
Endelig foreligger denne klassiker fra 1966 på dansk. Den appellerer til alle, der interesserer sig for, hvad viden er, og hvordan vi tilegner os den. Polanyi introducerer i denne bog begrebet tavs viden, som peger på, at vi kan vide mere, end vi kan redegøre for. Den tavse viden må ses som en afgørende del af videnskabelig erkendelse og som det grundlag, vores værdier og vurderinger udspringer af. Mennesket handler på baggrund af denne ikke-sproglige viden. Bogen har tre dele; først en introduktion til begrebet tavs viden, skellet mellem aktuel tavs viden og principiel tavs viden, dernæst ideen om flere virkelighedsniveauer, der ikke kan reduceres op eller ned, og sidst beskrivelsen af etableringen af et samfund af opdagere. ”Han ønsker, at vi alle skal være engagerede opdagere i og af vores liv. Deri ligger hans revolutionære potentiale. Friheden ligger i engagementet, i at stille sig til rådighed, i at tænke kritisk i forhold til det eksisterende, i at få øje på et godt problem”, skriver Allan Holmgren i bogens danske forord.Nyt forord af nobelprisvinder Amartya Sen.MICHAEL POLANYI (1891-1976) var en ungarsk-britisk polyhistor, der gav væsentlige teoretiske bidrag til fysisk kemi, økonomi, filosofi og sociologi. Blandt hans vigtigste bøger er Science, Faith and Society og Personal Knowledge: Towards a Post-Critical Philosophy.
I denne bog tager Capra og Luisi et opgør med en af videnskabens grundantagelser – at verden er som én stor maskine, vi kan splitte i stumper og stykker. Siden den videnskabelige revolution, hvor denne mekanistiske verdens- og livsforståelse blev grundlagt, har vi forsømt at erkende livet på kloden som ét sammenvævet system. Med det systemiske syn på liv følger en dyb økologisk bevidsthed og en sans for den fundamentale gensidige afhængighed, der er mellem alle fænomener i verden. Det gamle adskillelsesparadigme er ved at falde fra hinanden, og det giver håb om en ny og bedre fremtid. Selvom bogen primært er skrevet til studerende, henvender den sig også til alle, der er interesseret i en forståelse af den nye systemiske livsopfattelse og dennes betydning for en bred række fagligheder – fra politik og filosofi til medicin, psykologi og biologi. FRITJOF CAPRA er stifter af Center for Ecoliteracy i Berkeley, Californien. Han er fysiker og systemteoretiker og har beskæftiget sig med en systematisk undersøgelse af videnskabens filosofiske og sociale implikationer i de sidste 35 år. PIER LUIGI LUISI er professor i biokemi ved universitetet i Rom. Han er kemiker og stod bag de interdisciplinære Cortona-uger, og han beskæftiger sig med eksperimentelle og filosofiske aspekter ved livets oprindelse.
”Det græske ord, man oversætter med ånd, betyder i virkeligheden brændende åndedræt, et åndedrag blandet med ild, og betød i oldtiden det samme, som videnskaben i dag betegner med ordet energi. Det, vi oversætter med ’sandhedens ånd’, betyder sandhedens energi, sandheden som virkende kraft. Den rene kærlighed er denne virkende kraft, den kærlighed, som for ingen pris og i intet tilfælde vil hverken løgn eller fejltagelse.” Simone Weil (1909-1943) skrev Rodfæstelsen under anden verdenskrig, kort før hun døde af tuberkulose, 34 år gammel. Weil ser det 20. århundredes civilisation, især Europa, som ramt af en åndelig, social og kulturel utilpashed, en rodløshed, der skyldes vores manglende forhold til fortiden, opløsningen af fællesskaberne og den ødelæggende materialisme. Rodfæstelsen. Optakt til en erklæring om pligter over for mennesket beskriver sjælens behov – der er lige så vigtige for et menneskeliv som tilfredsstillelsen af fysiske behov. Vi må have rod et sted uden dermed at udslette andres tilhørsforhold. Fra de undertrykte og besejredes historie går Weil videre til verdensaltet og den helt centrale analyse af det fysiske arbejdes åndelige natur.Bogen må betragtes som Simone Weils hovedværk og taler direkte ind i nutiden. Gennemrevideret og delvist nyoversat af Stine Zink Kaasgaard og med efterskrift af Matthias Dressler-Bredsdorff.
“Den emotionelle og kliniske visdom, der lyser ud af denne bogs terapeutiske dialoger, vil inspirere og styrke enhver terapeut med en oplevelsesorienteret tilgang (…) det bedste, man kan gøre, er at begynde med at læse denne bog.” – Steven C. Hayes Grundbog i Emotionelt Fokuseret Individuel Terapi (EFIT) er skrevet af den førende kapacitet inden for Emotionsfokuseret Terapi (EFT), Susan M. Johnson, og hendes kollega T. Leanne Campbell. De overfører her de centrale interventioner i EFT til arbejdet med individuelle klienter og giver dermed både et overblik over og en guide til behandling af klienter, der lider af depression, angst og traumatisk stress. Bogen indledes med et resumé af teorien og videnskaben om tilknytning – det teoretiske grundlag for denne model – og den oplevelsesorienterede tilgang til forandring i psykoterapien. Herefter redegøres der for de tre EFIT-stadier, makrointerventioner såsom EFIT-Tangoen og forskellige mikrointerventioner ved hjælp af kliniske øvelser, caseeksempler og transskriptioner af dialoger for at vise, hvordan denne model fungerer i praksis med enkeltklienter. Alle EFIT-interventioner, -teknikker og -forandringsprocesser er beskrevet i et lettilgængeligt og praktisk format, som kan hjælpe terapeuten med at gøre brug af de målrettede og empirisk underbyggede interventioner, der ikke blot kan mildne symptomer på ubehag, men også forstærke klientens emotionelle balance, handlekraft og selvfornemmelse.
Emotionsfokuseret terapi er en introduktion til teorien, historien, forskningen og praksis af den emotionscentrerede humanistiske tilgang til psykoterapi.Emotionsfokuseret terapi er en hel teori om den menneskelige funktionsmåde, baseret på emotionernes adaptive rolle og på ideen om, at vedvarende forandring fordrer emotionel udvikling. Terapien lægger vægt på bevidsthed, accept, forståelse og forandring af emotioner og foreslår, at emotioner har et tilpasningspotentiale, der kan aktiveres og derved hjælpe klienters forandring.Emotionsfokuserede terapeuter hjælper klienter med at opleve deres emotioner i terapiens trygge rammer, så de snarere end at undgå eller kontrollere deres følelser kan lære at anvende dem som rettesnor for, hvad der er vigtigt eller nødvendigt i deres tilværelse.Leslie S. Greenberg gennemgår terapiens proces, de primære forandringsmekanismer, empirien for metodens effektivitet og de nyeste udviklinger af EFT.MålgruppeVed at kombinerer forhistorie, teori og udfoldede casehistorier, kan denne grundbog fungere som oplagt materiale for såvel studerende som praktiserende psykologer.
Verden er i stigende grad utænkelig – en verden med globalekatastrofer, nye pandemier, tektoniske skift, mærkeligt vejr, oliedækkedehavflader og den dunkle og konstant lurende trussel om udryddelse. Trods voresdagligdags bekymringer, behov og ønsker bliver det stadig sværere at forståden verden, vi lever i og er del af. At stå over for denne tanke er at stå overfor en absolut grænse for vores evne til i det hele taget at få en fyldestgørendeforståelse af verden. Sådan indlederEugene Thacker I denne planets støv – der netop undersøger denmenneskelige tankes grænse; hvordan tænker vi det utænkelige? Gennem dæmonologi,okkultisme, mystik og genren overnaturlig horror samt filosofisk nihilisme ogpessimisme undersøger Thacker filosofiens rædsel: At vi mennesker lever på etstøvkorn i et uendeligt kosmos, på en planet uden mening og i en verden, derdybest set er indifferent i forhold til menneskets behov, håb og kampe. Eugene Thacker er filosof,digter og professor i mediestudier ved The New School i New York. Han kaldeskosmisk pessimist og hans arbejde kan associeres med den spekulative realisme.
Der bruges store ressourcer på at hjælpe mennesker, der lider psykisk. Men hvor meget hjælper det egentlig? Hvad siger de mennesker, vi skal hjælpe, om det, der er vigtigt for dem? Hvad kan vi lære? Birgit Valla tager i denne bog fat på sådanne spørgsmål og giver optimistiske løsninger på, hvordan vi kan gøre psykiatrien bedre. Det at få tilbagemeldinger fra dem, der modtager hjælp, er essentielt. Og det at finde ud, hvad vi skal gøre med denne feedback, er mindst lige så vigtigt. På den måde kan vi forbedre os som terapeuter og som psykisk sundhedsvæsen. Lyt til det, folk fortæller, opsøg ny viden, øv dig, og find modet til at gå nye veje. Potentialet for forbedring er enormt. Birgit Valla er psykolog og specialist i klinisk psykologi. Hun har stor erfaring med feedbackinformeret arbejde.
Hvad er sammenhængen mellem en vittighed om en sovjetisk fangelejr og et eventyr af H.C. Andersen? Hvorfor er vi så fascinerede af andre kulturers syn på vores egen kultur? Og hvad kan vi lære af Joseph Beuys’ kunstværk Hvordan man forklarer billederne til den døde hare? I spændingsfeltet mellem filosofi, psykoanalyse, kulturstudier og sociologi giver Analysér! et overblik over, hvorfor kulturen skal analyseres, og hvordan man kan gribe det an. Med baggrund i Freuds indsigt i, at der ikke findes nogen ”normal” kultur, er påstanden, at alt kan være genstand for analyse. Bogen giver samtidig idéer til og anvisninger på, hvad det vil sige at udvælge sine analytiske eksempler, og hvordan man behandler dem med en præcision, der giver dem udsigelseskraft. En god analyse kan fremvise ting, vi ikke vidste om os selv – og måske endda hjælpe os med at blive til andet og mere, end vi vidste, vi kunne være.
”Mladen Dolars boger mærkværdigt underholdende, sådan som kun store intellektuelle fortællingerkan være det. Man opdager undervejs, at stemmen er et helt centralt filosofiskspørgsmål og en nøgle til genfortolkninger af etik, æstetik, politik ogmetafysik. Stemmen forener kroppen og sproget, ligesom koglekirtlen gjorde dethos Descartes, men med helt andre konsekvenser.” – Henrik Jøker Bjerre, filosof Hvad er en stemme fornoget? Noget, vi kan beundre for dens skønhed? Noget, der overbringer meningfra en person til en anden? Er stemmen den bro, der forbinder den enkelte medde andre, naturen med kulturen, kroppen med sprog? Er stemmen ligefremløftestang for vores tænkning? En stemme – ikke andet er både en teori om stemmen og enhæsblæsende tur op igennem idehistoriens hav af stemmer, fra de gamle grækeretil den lacanianske psykoanalyse, vidende og vittigt fortalt af Mladen Dolar, hvilketgør bogen interessant for alle, der beskæftiger sig med kommunikation,filosofi, psykoanalyse, tale, retorik eller sang. Mladen Dolar (født 1951) er slovensk filosof,psykoanalytiker, kulturteoretiker og film- og musikkritiker. Dolar tilhører densåkaldte slovenske skole, der også tæller Slavoj Žižek og Alenka Zupančič, der beggesom Dolar arbejder med Jacques Lacans ideer om psykoanalysen i forhold tilpopulærkulturen.
DIN TAVSHED KAN IKKE BESKYTTE DIG samler et udvalg af de banebrydende essays og taler, somdigter og aktivist Audre Lorde skrev. For Lorde er digtning ikke en luksus, menen bydende nødvendighed. Undertrykkende magtkonstruktioner kan ikke ødelæggesmed de samme redskaber, der har skabt dem. Med en ubesværet kraft skriver Lorde om alder, etnicitet,klasse, køn, vold og erotik, og viser os en aktivisme og intersektionelfeminisme båret af dialektikkens åbenhed. Hendes tænkning er en slags poetikfor forskellighed, der viser, at detogså er os selv, der unødigt holder hinanden nede. Selv denfeministiske bevægelse har udelukket mange af de stemmer, der i deres afvigelsekunne være essentielle medspillere. Fra undertrykkelsens inderside kalder hun på en anerkendelse afkategorier og forskelle, på et brud med en tavshed, der ikke beskytter os.Indhold:Poesi er ikke en luksusTavshedens transformation til sprog og handlingBrug af erotikken: det erotiske som kraftHerskerens redskaber kan aldrig demontere herskerens husAlder, etnicitet, klasse og køn: kvinder der redefinererforskellighedBrug af vrede: kvinder der reagerer på racismeAudre Lorde (1934-1992). Amerikansk digterog aktivist. Selv kaldte hun sig sort, kvinde, lesbisk, mor, kriger, digter. Debetegnelser, hun anvendte om sig selv, går igen i hendes omfattende oganerkendte forfatterskab. Hun er en af de første intersektionelle feminister,der undersøger forskellige ulighedsformers sammenhænge og overlap.
Overalt, hvor han kommer, bliver den buddhistiske munk Matthieu Ricard bedt om at forklare, hvad meditation er, hvordan man gør det, og hvad det kan føre til. I denne elegante, guidende og let tilgængelige bog giver han svar på disse spørgsmål. Selv om meditation er en livslang proces, selv for den viseste, kan vi ved at meditere dagligt ændre vores forståelse af os selv og verden omkring os. I denne glimrende lille bog fører Ricard os gennem meditationens teori, spiritualitet og praktiske aspekter. Han illustrerer hvert trin i sin undervisning med eksempler, der fører læserne dybere ind i deres egen praksis. På grundlag af hans erfaringer som munk, hans nærlæsning af hellige tekster og hans dybe viden om de buddhistiske mestre viser Ricard, hvilke betydelige goder meditation baseret på uselvisk kærlighed og medfølelse kan medføre for os alle.Matthieu Ricard er en buddhistisk munk, som havde en lovende karriere som forsker i cellegenetik, før han for 40 år siden forlod Frankrig for at studere buddhisme i Himalaya-regionen. Han er bestseller-forfatter, oversætter og fotograf samt aktiv deltager i videnskabelige forskningsprogrammer om meditationens indvirkning på hjernen. Han bor i Nepal og vier meget af sin tid til humanitære projekter i Himalaya-regionen.
Fænomenologi er navnet på Edmund Husserls vigtigste forsøg på at formulere sin filosofi for en bred læserskare, og foreligger her i dansk oversættelse. Teksten er skrevet til Encyclopedia Britannica, så enhver skulle kunne slå “fænomenologi” op og læse den. Derfor er den et tætpakket og gennemarbejdet udtryk for hele Husserls filosofi, hans væsentligste begreber og den kritik, han rettede mod naturvidenskaben og den empiriske psykologi. Fænomenologi er en oplagt introduktion til Husserls transcendentale fænomenologi, bevidstheden, intentionaliteten og livsverdenen. Den markerer samtidig bruddet med eleven Martin Heidegger, der deltog i udarbejdelsen af teksten, indtil begge måtte sande, at de ikke længere kunne enes om, hvad fænomenologi vil sige. Fænomenologi er en del af bogserien AFTRYK, der samler korte og vedkommende filosofiske tekster med væsentlig virkningshistorie. Anders Dræby har skrevet introduktionen til teksten, der gør den relevant for studerende såvel som andre læsere med interesse for fænomenologi, psykologi og filosofi.
Filosoffen Harry G. Frankfurt er nok bedst kendt for sin samfundskritiske bestseller Om bullshit fra 2005. Men det er hans originale bidrag til debatten om fri vilje, der stadig diskuteres – nu 50 år senere. “Viljens frihed og personbegrebet” er et forsvar for vores intuitive fornemmelse af at være viljesfrie, ansvarlige personer – et ikke ukompliceret forehavende. Ved at bruge stofafhængighed som eksempel viser Frankfurt forskellene mellem en fri og en ufri vilje. Som stofafhængig kan man på én gang have et ønske om at tage et stof men samtidig ønske, at man ikke havde lyst til at tage det. Mennesket har evnen til ikke bare at ville dette og hint, men også at overveje motiverne bag og konsekvenserne af vores handlinger. Det er kun, hvis man identificerer sig med det, man vil, at man handler frit – det er kun sådan, man bliver en person. Viljens frihed og personbegrebet er en del af bogserien AFTRYK, der samler korte og vedkommende filosofiske tekster med en væsentlig virkningshistorie. Rasmus Bysted Møller har skrevet introduktion til teksten, der gør den relevant for studerende såvel som læsere, som ønsker at få indblik i fri vilje-debatten.
Bevidstheden er et besynderligt fænomen. Den er omnipotent, men kan ikke ses. Uanset mængden af forskning i synapser og kemiske tilstande i hjernen lader vi ikke til at nærme os nogen løsning på gåden om den. Men hvorfor er bevidstheden egentlig så svær at få styr på? I sin berømte flagermusartikel fra 1974 gør Thomas Nagel op med fysikalistiske teorier om sindet og hidtidige løsninger på sjæl-legeme-problemet. Bevidsthedsfilosofferne har nemlig altid løbet panden mod en mur, når de har overset de subjektive egenskaber ved bevidst erfaring, og dermed reduceret målet for deres undersøgelser med objektive tredjepersonsbeskrivelser efter naturvidenskabeligt forbillede. Men det vigtigste for enhver forståelse af bevidsthed er, at det at være en bevidsthed opleves på en bestemt måde, og det kan kun forstås fra et subjektivt perspektiv. Hvordan er det at være en flagermus? er en del af bogserien AFTRYK, der samler korte og vedkommende filosofiske tekster med en væsentlig virkningshistorie. Oliver Kauffmann har skrevet introduktion til teksten, der gør den relevant for studerende såvel som læsere, som ønsker at få indblik i kritikken af en verdensanskuelse “under evighedens synsvinkel”.
I Anerkendende arbejde i skoler beskriver Peter Lang og Elspeth McAdam på medrivende og personlig vis, inspirerende og virk-ningsfulde måder at skabe anerkendelse i praksis, baseret på deres erfaringer med skoler, organisationer og institutioner igennem de sidste 25 år.Forfatterne viser, hvordan det at praktisere anerkendende under-søgelser (Appreciative Inquiry - AI) er en måde at leve, relatere og være på, der afstedkommer en styrkebaseret og positiv til-gang til læring. Også den systemisk konstruktionistiske forståelse af, hvordan vi skaber vore fællesskaber, identiteter og genererer viden, gennemgås.De 10 kapitler giver bl.a. konkrete anvisninger på:• Hvordan man kan vende udviklingen fra mobbekultur til trivselskultur på skoler.• Hvordan man kan skabe et inkluderende miljø i klasserne og hele skolen. • Hvordan man kan udvikle et berigende samarbejde med forældrene og nærsamfundet. • Hvorfor børnene selv skal have visioner og drømme om deres fællesskaber i klassen, frikvarteret, skolen og om deres fremtidige liv.Bogen vil kunne læses af en meget bred målgruppe, der arbejder med mennesker og relationer. Den er primært skrevet til lærere, pædagoger, ledere, studerende i pædagogiske fag og andre, der arbejder i skolesammenhænge. Men også forældre, skolebestyrelser, politikere, socialrådgivere og psykologer, der vil arbejde med at udvikle engagement og anerkendende fælles-skaber, som grundlag for læring i skolerne, vil finde bogen inspirerende. Den danske udgave af bogen er oversat og indledt af René Kristensen.
Situeret viden er mere end et stilfærdigt opråb – ikke i stil, men i intention – om at etablere levedygtig ansvarspådragelig viden og videnskab om den verden, vi lever i, til gavn for bedre liv. Den er et eksempel på, hvad feministisk tænkning kan være: ikke kun individuelle identitetsprojekter, men et samfundsomfattende opgør med herskende vidensregimer, der privilegerer og legitimerer globale, lokale og individuelle dominansforhold, ikke bare hvad angår køn, klasse, race og etnicitet, men også hvad angår den videnskabelige verdensanskuelse. Det handler om at se.Teknologiens visualiseringsinstrumenter har fremmet en bestemt myte om uafhængighed og objektivitet i videnskaben – gudetricket, hvor alt ses intetstedsfra. Dette blik er distanceret og erobrende, det minder om den vestlige mediekulturs nydende, mandlige øjekast. Men ifølge Haraway er enhver anskuelse essentielt noget situeret, der udgår fra et bestemt sanseapparat. Det partielle perspektiv må basere sin viden på komplekse samtaler mellem aldrig-uskyldige fremstillinger, der ikke monopoliserer det virkelige med hvad der tilhører fremstillingerne selv. ”Situeret viden” (1988) er – ved siden af ”A Manifesto for Cyborgs” (1991) – Donna Haraways bedst kendte og mest udbredte værk. Artiklen har haft stor betydning for diskussionen af, hvad vidensproduktion, videnskab og objektivitet er, og ikke mindst kan være. – Fra Lis Højgaards forord til den danske oversættelse
Samtaler skaber og ødelægger liv. Samtaler åbner for verden ved at lukke for den. For atkunne samtale er vi nødt til at dyrke tavsheden. Vi kan kun sikre ytringsfriheden ved atbegrænse den.Tal! – sammen handler om sådanne paradokser i samtaler, som vi ikke kan løse, men somvi alligevel må forsøge at løsne op for. Ved at forstå, hvordan vi kan begrunde vores talehandlinger og talefrihed, kan vi se, hvilken magt talen har, og hvordan vi kan blive bedre til at tale på en måde, der åbner for rummelige fællesskaber, hvor flest muligt har indflydelse, og hvor vi gennem vores forskellighed udfordrer hinanden til en bred, nysgerrig og nuanceret forståelse af forhold i verden.Den gode samtale forudsætter, at vi lærer at reflektere over samtalens grænser og indimellem at holde mund. Henvender sig til alle, der arbejder med kommunikation.
Karl Tomm, canadisk professor i psykiatri, har igennem to årtier sammen med sine kolleger ved familieterapicentret i Calgary udviklet en systemisk tilgang til at forstå og arbejde med familier. Deres solide erfaringsbaserede arbejde præsenteres med denne bog for første gang på dansk. For at finde alternativer til de fremherskende individfokuserede terapeutiske forståelser og diagnoser har de udviklet et begrebsapparat og en praksis, der fokuserer på interpersonelle interaktionsmønstre – hvordan de genkendes, opstår og vedligeholdes, og hvordan man igennem samtale kan ændre dem. Tilgangen er inspireret af konstruktionistiske og kollaborative traditioner.Bogen argumenterer for, at terapeuter må fastholde, at de er aktive deltagere i de familiesystemer, de arbejder med, og derfor må medtænke eget sprog, køn, etnicitet og de større kulturelle og sociale mønstre, som samtalen er indlejret i og påvirket af.
John Shotter, verdenskendt sprog- og kommunikationstænker, har i en menneskealder været på udkig efter måder at undersøge vores sociale, sproglige og kropslige sammenvævethed med hinanden og den verden, vi lever i. Og vel at mærke inde fra denne aktivitetsstrøm, da det ifølge Shotter er illusorisk at tro, at vi kan stille os udenfor og blotlægge en skjult orden i et færdigdannet kosmos. Vi må lære at tænke, samtale, praktisere og forske med og i de bevægelige og komplekse verdener, vi bebor. For at kunne dvæle i hverdagens forvirrende sansninger og derindefra respondere og handle klogt – sammen – fordres en ny sensibilitet for de konkrete levede erfaringer.Bevægelige verdener er både Shotters introduktion til sin tænkning og et orienteringsværktøj i form af en praktisk anvendelig opslagsbog over 43 prospektive deskriptive begreber, som vi kan bruge i vores undersøgelser og samtaler, mens vi står midt i dem. Ordbogen efterfølges af fire artikler, der tænker med og praktiserer inde fra det shotterske univers.Bogen henvender sig til alle, der er interesseret i deltagende forskning og praksis, fra psykologi, sociologi, antropologi, kommunikation til terapi, ledelse og konsultation.
TÆNK SELV-bøgerne er lavet til alle, som har lyst til at tænke selv, og til at jonglere med spørgsmål, som handler om alle de vigtige ting – om en selv og de andre, om livet og om den verden, vi lever i. Tænk selv-bøgerne er en hjælp for voksne, som vil tale sammen med børn, og ikke bare give dem færdige svar. Bøgerne er fyldt med humoristiske tegninger, der sætter fantasien i gang og hjælper forståelsen på vej, når de mange spørgsmål forbindes med kendte situationer fra børn og voksnes hverdag. I “Hvad tænker du om følelser?” møder du seks store spørgsmål og mange svar. Men de bedste svar er dem, du selv giver – alene eller sammen med andre. Er du bange for at tale alene foran klassen? Er du jaloux på dine søskende? Hvordan ved du, at dine forældre elsker dig? Er det godt at være forelsket? Hvorfor skændes du med dine venner? Er det bedst at være alene eller sammen med venner? At tænke er en leg! Fra 7 år.
Tilmeld dig nyhedsbrevet og få gode tilbud og inspiration til din næste læsning.
Ved tilmelding accepterer du vores persondatapolitik.